A tőke a 21. században
A tőke a 21. században | |
![]() | |
Thomas Piketty | |
Szerző | Thomas Piketty |
Eredeti cím | Le Capital au XXIe siècle |
Ország | ![]() |
Nyelv | francia |
Kiadás | |
Kiadó | Éditions du Seuil (Franciaország), Harvard University Press (USA) |
Kiadás dátuma | 2013 (Franciaország), 2014 (USA) |
Magyar kiadó | Kossuth Kiadó |
Magyar kiadás dátuma | 2015 |
Oldalak száma | 704 |
ISBN | 9789630981910 |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz A tőke a 21. században témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A tőke a 21. században (eredetileg franciául Le Capital au XXIe siècle) Thomas Piketty francia közgazdász 2013-as könyve, melynek fókuszában az Európában és az USA-ban a 18. századtól mért vagyoni és jövedelmi egyenlőtlenségek állnak. A könyv először francia nyelven jelent meg, majd angolul 2014-ben,[1] magyarul pedig 2015-ben a Kossuth Kiadónál.
A központi tézise szerint abban az esetben, ha a tőkemegtérülési mutató (r) hosszabb időn át meghaladja a gazdasági növekedés (g) mértékét, annak eredménye vagyoni koncentráció lesz és a vagyon ezen egyenlőtlen megoszlása szociális és gazdasági instabilitást okoz. Piketty tézise szerint ez az egyenlőtlenség nem véletlen, hanem a kapitalizmus velejárója. Csökkentésére egy világméretű progresszív vagyonadót szorgalmaz.
A könyv francia nyelvű változatából 50.000 példányt adtak el. Az angol nyelvű kiadásból alig két hónap alatt – a digitális példányokkal együtt – 92.000 darab fogyott el.[2]
A New York Times bestseller-listáján 2014 májusában első helyezést ért el.
Leírás
[szerkesztés]A könyv címe kissé megtévesztő: Karl Marx híres A tőke című könyvével ellentétben ez nem a tőkével, hanem a vagyonnal foglalkozik, pontosabban a vagyoni egyenlőtlenséggel. A könyv központi tézise szerint a gazdasági egyenlőtlenség nem a véletlen műve, hanem sokkal inkább a kapitalizmus velejárója, ami csak állami beavatkozás útján fordítható meg.[3] A könyv érvelése szerint a kapitalizmus reformra szorul, melynek hiányában a demokratikus rend kerül veszélybe.[3]
Piketty elemzésében az általa vizsgált nyugat-európai és észak-amerikai országokban a gazdasági egyenlőtlenség növekvő trendjét találta, amit a 20. század derekán néhány különleges esemény – a két világháború, a nagy gazdasági világválság – pusztán átmenetileg fordított meg,[4] hogy aztán kb. 1975-től újra az egyenlőtlenségek növekedéséé legyen a főszerep. A szerző véleménye szerint a világ a kapitalizmus olyan válfaja felé halad, ahol az üzleti siker a kormányzati szereplőkhöz fűződő kapcsolatokon múlik és ahol a gazdaság jelentős részét öröklött vagyonok dominálják.[5]
Fogadtatása
[szerkesztés]Pro
[szerkesztés]A Nobel-díjas közgazdász, Paul Krugman „az év, de talán az évtized legfontosabb közgazdasági témájú könyvének” nevezte.[6]
A szintén közgazdasági Nobel-díjas Robert Solow szerint Piketty könyve „új és erőteljes hozzájárulás egy régi témához: amíg a megtérülési ráta meghaladja a növekedés mértékét a gazdagok jövedelme és vagyona a tipikus munkajövedelemnél gyorsabban nő.”[7]
Branko Milanović, a Világbank korábbi vezető közgazdásza a könyvet „a közgazdasági gondolkodás egyik vízválasztójának” tartja.[8][9]
Kritikák
[szerkesztés]A kritikák egy része kiemeli, Piketty könyve úgy helyezi az egyenlőtlenséget a középpontba, hogy megmagyarázná, miért éppen az volna a legnagyobb veszélyforrás. Clive Crook szerint "egyéb hibái mellett a »A tőke a 21. században« nemcsak azt hiteti el az olvasóval, hogy fontos az egyenlőtlenség, hanem, hogy semmi más nem számít. Ez a könyv azt szeretné, ha az elkövetkezendő évtizedek alacsony növekedése kapcsán nem azért aggódnánk, mert az az életszínvonal lassabb növekedését jelentené, hanem mert súlyosbítaná az egyenlőtlenséget.”[10] Garai László megkülönbözteti a vagyon, a jövedelem, a jólét és a méltóság egyenlőtlenségét s a köztük való átmenetek kezelésére más és más megoldásokat ajánl a gazdaságpszichológia, ezen belül az identitásgazdaságtan megfontolásaiból levezetve.[11]
Mások erősen megkérdőjelezhető módszertani megoldásokat találtak a könyvben. Így például Chris Giles a Financial Times hasábjain állítja, a könyv úgy számolja ki „Európa" adatát, hogy abban Nagy-Britanniát, Franciaországot és Svédországot azonos súllyal veszi számításba. Ha nem így tenne, hanem például lakosságszámmal súlyozott átlagot számolna, más eredményre jutna. Giles további számítási hibákat is talált a Piketty által nyilvánosságra hozott nyersadatok között.[12] Ugyanakkor a Financial Times testvérlapja, az Economist erről így ír: "Giles elemzése valóban impresszív... Azonban az eddig napvilágra került elemzések nem támasztják alá a Financial Times konklúzióját, miszerint a könyv érvelése téves."[13]
2015-ben Kornai János élesen bírálta Thomas Piketty művének egyoldalúságát („Nem helyes hangulatot szítani a »gazdagok« ellen”).[14][15]
2014 júliusában George G. Reisman , a Pepperdine Egyetem közgazdaságtan professor emeritusa, az osztrák közgazdaságtani iskola egyik képviselője, szintén éles elemzésben bírálta a könyvet:
„ | Piketty szándékosan meg kívánná gátolni a tőke felhalmozását, akár 80%-ot is elérő jövedéki adókkal. A már felhalmozott tőkét pedig akár 10%-os éves adóval semmisítené meg. ... Amennyiben életbe lépne, a Piketty által sürgetett program épp olyan pusztító lenne eredményeiben, mint amennyire csekély tudással rendelkezik a szerző a szilárd közgazdaságtant illetően. A könyv sikere korunk közgazdaságtani tudatlanságának barométere. Az elismerő szavak e könyv kapcsán vehetők úgy, mint bizonyítékot a dicséret szerzőjének közgazdasági járatlanságára. | ” |
– George Reisman[16] |
Magyarul
[szerkesztés]- A tőke a 21. században; ford. Balogh-Sárközy Zsuzsanna; Kossuth, Bp., 2015
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Capital in the Twenty-First Century című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Piketty's Capital: An Economist's Inequality Ideas Are All the Rage by Megan McArdle, Bloomberg Businessweek, May 29, 2014
- ↑ Marc Tracy (24 April 2014). Piketty's 'Capital': A Hit That Was, Wasn't, Then Was Again: How the French tome has rocked the tiny Harvard University Press. The New Republic. Hozzáférés ideje: 27 April 2014.
- ↑ a b Ryan Cooper. „Why everyone is talking about Thomas Piketty's Capital in the Twenty-First Century”, The Week , 2014. március 25.
- ↑ Steven Pearlstein. „‘Capital in the Twenty-first Century’ by Thomas Piketty”, The Washington Post , 2014. március 28.
- ↑ Paul Krugman. „Wealth Over Work”, The New York Times , 2014. március 23.
- ↑ Paul Krugman (May 8, 2014). Why We’re in a New Gilded Age. New York Review of Books. Hozzáférés ideje: April 14, 2014.
- ↑ Robert M. Solow. Thomas Piketty Is Right. The New Republic.
- ↑ John Cassidy (March 31, 2014). Forces of Divergence: Is Surging Inequality Endemic to Capitalism? The New Yorker. Hozzáférés ideje: April 13, 2014.
- ↑ Branko Milanovic (October 2013). The return of "patrimonial capitalism": review of Thomas Piketty's "Capital in the 21st century", Munich Personal RePEc Archive. Hozzáférés ideje: April 20, 2014.
- ↑ The Most Important Book Ever Is All Wrong. Bloomberg View. [2016. április 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. április 22.)
- ↑ L. Garai: "Inequalities' inequality or the triple rule of economic psychology". In: Reconsidering Identity Economics – Human Well-Being and Governance. N. Y.: Palgrave Macmillan (forthcoming). (angolul)
- ↑ Chris Giles (May 23, 2014). Thomas Piketty’s exhaustive inequality data turn out to be flawed. Financial Times. Hozzáférés ideje: May 23, 2014.
- ↑ R.A.: A Piketty problem?. The Economist, 2014. május 24. (Hozzáférés: 2014. május 25.)
- ↑ Kornai János: Nem helyes hangulatot szítani a "gazdagok” ellen Archiválva 2015. október 25-i dátummal a Wayback Machine-ben – Hvg.hu, 2015. október. 24.
- ↑ Kornai János: Milyen is hát a tőke a 21. században? Megjegyzések piketty könyvéhez PDF – In: Közgazdasági Szemle, LXII. évf., 2015. szeptember, 909–942. o.
- ↑ George Reisman's Blog on Economics, Politics, Society, and Culture: Piketty’s Capital: Wrong Theory/Destructive Program. georgereismansblog.blogspot.hu. (Hozzáférés: 2016. január 30.)
További információk
[szerkesztés]- Piketty és az egyenlőtlenség – Hvg.hu, 2014. május 1.
- Pogátsa Zoltán: Mi van a híres Piketty könyvben? – Pogiblog.atlatszo.hu, 2014. június 30.